Hvert tiende sekund
dreper mennesker omtrent 24 000 dyr for matproduksjon.
Det blir 75 milliarder hvert år.
Og det gjøres raskere og mer effektivt enn noen gang før.
Den globale befolkningen har mer enn doblet de siste 50 årene,
og mengden kjøtt vi produserer er mer enn fire ganger så høy.
Det er nå omtrent en milliard griser,
en milliard sauer,
1,5 milliarder kuer
og 23 milliarder kyllinger på planeten.
Å fostre opp så mange dyr er et moderne mirakel,
men det nærmer seg et metningspunkt.
Landområdene, vannet, drivhusgasser og utslippene
er snart ikke bærekraftig lenger.
Vårt kjøttkonsum vil bli sett på som et historisk avvik,
ett som begynte i midten av det 20. århundre,
og som ikke kan fortsette særlig mye lenger inn i det 21.
Men etterspørselen forsvinner ikke.
Faktisk er den forventet å nå
455 millioner tonn innen 2050.
Så...
...hvordan vil fremtidige generasjoner tilfredsstille suget etter kjøtt?
Det første bruksområdet for dyr var nok matproduksjon.
Det har ingen sykdommer og kan spises uten frykt for smitte.
Skinnet sendes gjennom skavemaskinen.
Overdrevent kjøttkonsum
gjør at det ikke er bærekraftig.
Hva skal de da gjøre? Forby kjøtt?
Vi er skapt for å spise planter. Dyr er et mellomledd.
Rent, trygt, sunt. Og korrekt merket.
Det er en nydelig grytestek.
Det kan være vanskelig for kjøttetere å beskrive hvorfor kjøtt smaker godt.
Det smaker... tilfredsstillende.
Jeg føler meg mett.
Det er saftig.
Og det er godt fordi...
...det er så saftig.
Man kan ikke sammenligne det med noe, for det ligner ikke noe annet.
Den ubeskrivelige følelsen vi får av å spise kjøtt
stammer fra langt tilbake.
Dette er et 3,4 millioner år gammelt dyreben funnet i Etiopia.
På den tiden
vandret Australopithecus afarensis
på slettene i østre Afrika.
Disse tidlige menneskene hadde flate tenner
tilpasset en diett av frukt, frø og blader.
Men disse skjæremerkene er tidlige tegn på en ny adferd:
slakting.
Mennesker hadde begynt å spise kjøtt.
Tre av de største alteterne i verden er mennesker, rotter og kakerlakker,
for vi er overalt. Vi finner alltid noe å spise.
Kjøtt er fullpakket av kalorier, proteiner, fett, mineraler og vitaminer,
inkludert vitamin B12,
som er vanskelig å finne i naturen utenom dyreprodukter.
Det inneholder også mye jern,
som er viktig for røde blodceller.
Selv om planter har jern så er det en annen type
som ikke tas like bra opp i kroppen.
Jernet i kjøtt er spesielt,
fordi det inneholder heme,
og den eneste kilden til hemjern er dyreblod og muskler.
Denne tilførselen av proteiner og næringstoffer
kan være årsaken til at kroppen endret seg.
Mindre mager, kortere tarmer og større hjerner.
Noen mener at jakten er det som førte til
utvikling av verktøy, komplekst språk og sosiale strukturer.
Å spise kjøtt gjorde oss til mennesker.
Det er naturlig for mennesker å like kjøtt.
Det er en del av vår biologi.
Mennesker har alltid villet ha mer kjøtt enn de fikk tak i.
Men for omtrent 10 000 år siden skjedde det noe stort.
Vi begynte å holde husdyr.
Vi avlet vilt storfe til kuer,
villsvin til griser,
og bankivahøns til kyllinger.
Det er noe av det viktigste i vår historie:
Kultivering av planter og dyr.
Det endret verden.
Landbruk førte til bosettinger.
Befolkningsveksten økte
og gjennom avl
transformerte vi dyrene til å anpasse våre ønsker om mere kjøtt.
For ett århundre siden
sørget moderne vitenskap for at disse dyrene ble endret som aldri før.
Forskning har ført til sykdomskontroll,
artsforbedringer og fremskritt i produksjonen.
Og det jobbes utrettelig med å forbedre produktet.
For å forstå prosessen kan du se for deg kyllingen.
Disse to er like gamle,
denne har vært på en diett som inkluderer antibiotika.
Den er mye større.
Den mindre har vært på en normal diett.
Du kan sammenligne en kylling fra 1957 med en fra 2005.
Enorme kyllingbryst, den er et monster,
og den er like gammel som denne fra 1957,
som ligner på en due.
Kyllinger i dag blir fire til fem ganger større
takket være vekstfremmende antibiotika, vitaminer og selektiv avl.
Når du ser den kyllingen
forstår du at den må slaktes når den er fem uker gammel,
for bena kan ikke lenger bære vekten av kroppen.
Vi har nådd en biologisk grense for hva vi kan gjøre med husdyr.
Vi har også nådd en grense for hvor mange husdyr vi har plass til.
Om hele verden spiste like mye kjøtt som disse landene
måtte vi brukt hver kvadratmeter av beboelig land til matproduksjon.
Og vi ville fortsatt mangle plass.
Dyrene står allerede så tett som mulig.
Ifølge en historie fra kyllingindustrien
er det takket være denne kvinnen:
Cecile Steele.
I 1923 bestilte hun 50 nyklekte kyllinger.
Men på grunn av en ekstra null endte hun opp med 500.
Steele ville beholde dem.
Så hun pakket dem inn i skur og prøvde å fostre opp alle.
På den tiden spiste ikke folk kylling.
De holdt dem på grunn av eggene.
Men fordi hun hadde så mange
kunne hun selge dem billigere.
Året etter utvidet hun fra 1 000 til 10 000.
Vil dere ha noe spesielt til middag?
Kylling, kontrollert og sortert, er nå hverdagsmat.
Ja, på én generasjon
har folk i dette landet doblet konsumet av fjærfe.
Industrielt jordbruk eksploderte med etterspørselen av kylling
og alle andre typer kjøtt.
Og vi oppfant nye måter å spise det på.
På 30-tallet fikk vi Spam, kjøtt på boks.
På 40-tallet tok hamburgere av,
laget av rester fra slakteriet.
Og på 80-tallet kom kyllingnuggets.
Man måtte ikke lenger se noe som minnet om et dyr når man spiste det.
Landbruksindustrien gjør det lettere å separere oss selv fra
hvem det er vi spiser.
Mange er ukomfortable med å spise kjøtt som ligner på det dyret det var.
I dag blir størsteparten av husdyrene
fostret opp i trange arealer som disse.
Den eneste grunnen til at dyra ikke blir syke
av å stå så tett er fordi de mates med antibiotika.
Men flere tiår med nyheter viser at det ikke alltid har fungert.
Omtrent to millioner amerikanere får årlig salmonellainfeksjon.
Det kan skje igjen.
Enda et utbrudd av dødelig matforgiftning fra urent kjøtt.
Kan de ikke kjøpe renere kjøtt?
Det er målet, men kjøttet er bare rent til en viss grad.
Jeg skulle kjøpe kjøtt, men ble redd. Jeg kunne lukte at det ikke var bra.
Antibiotika fungerer ikke på virus.
Noen ganger hopper virusene fra husdyr til mennesker,
som kugalskap,
svineinfluensa
og fugleinfluensa.
Jeg tror folk må innse
at dyrene koster miljøet mye.
Vi er snart ti milliarder mennesker,
og det vil kreve at vi produserer mer mat enn vi har gjort tidligere i historien.
Kjøttkonsumet er nå stabilt i rike land,
men det eksploderer i fremvoksende markeder.
Det som skjer, er at i den 20 prosent av verden
der det spises mye kjøtt, blir folk mer og mer bevisste på
effekten av deres kjøttkonsum.
Men i 80 prosent av verden,
hvor folk bare er opptatte av å få nok næring,
øker konsumet.
Ettersom land blir rikere, Kina og India er gode eksempler,
spiser middelklassen som oss.
Måltider med kjøtt. De vil ha mye proteiner.
Men kjøtt er ikke effektivt som matproduksjon.
For fire gram storfekjøtt går det med 100 gram planteproteiner.
Enda mindre når det gjelder kalorier.
Det er enorme landområder
i Midtvesten, Brasil og Kina hvor det dyrkes dyrefôr,
det ville vært fint om de kunne brukes til å mate oss.
Problemer er at vi liker kjøtt,
og planter smaker ikke som kjøtt.
Men hva om de kunne gjøre det?
Kjøttelskere liker ikke kjøtt fordi det kommer fra et dyr,
men på tross av det.
Dette er Impossible Burger.
Og dette er Beyond Burger.
Begge er plantebaserte burgere som vil konkurrere med kjøtt.
Det er veldig enkelt...
Man må lage ...
...kjøtt som er smakfullt,
har like mye eller bedre proteiner, jern og andre næringstoffer
som folk liker ved kjøtt,
er enklere å tilberede
og er tilgjengelig og prisgunstig.
Om vi får til det, er det game over.
Siden 80-tallet
har plantebaserte alternativer til kjøtt blitt laget på soyabønner og hvetegluten.
Reklamer som denne for Quorn
foreslår at det kan erstatte kjøtt,
men de påsto aldri at det smakte som kjøtt.
Quorn-burgere er et smakfullt alternativ til kjøtt
og veldig sunt.
Og akkurat som med andre burgere kan du spise dem som du vil.
Selv de som solgte produktene var ikke sikre på markedsføringen.
Den ligner en kalkun.
- Smaker den som kalkun? - Den burde smake litt som kalkun.
Den psykologiske sperringen
er at de fleste forventer at plantebaserte erstatninger
skal være saftige som kjøtt.
Det er den største utfordringen for disse selskapene:
Å lage noe som smaker, lukter og kjennes som kjøtt.
Det største vitenskapelige spørsmålet er:
Hva gjør kjøtt så smakfullt?
Det er vanskeligere enn man tror.
Det finnes ikke ett kjøttaktig aromamolekyl.
For å finne oppskriften varmer forskere opp kjøtt
og samler luftprøver direkte over mens de stekes.
På den andre siden av slangen er det en liten trakt med noens nese inni.
Den personen sitter der og lukter i 45 minutter.
Det de lukter en komponenter som gjør kjøtt kjøttaktig.
Molekylene lukter som
lønnesirup, brent gummi,
fyrstikker...
...skitne bleier,
mynte, syriner,
svette, svovel...
En av de største årsakene til at kjøtt smaker som det gjør,
er en spesiell forbindelse man finner i dyr, hemjern.
Og i 2015 patenterte Impossible Foods en måte å syntetisere hemjern i en lab på.
Resultatet er en ny generasjon plantebaserte alternativer
som smaker, føles og blør som kjøtt.
Men selv om ingrediensene er sunne, og de ikke har kolesterol,
så har de like mye kalorier som en ukrydret burger,
omtrent samme mengde umettet fett
og mer enn fem ganger så mye natrium.
Dette er ikke helsekost.
Det er burgere.
Og investorer satser stort,
som Bill Gates, Richard Branson,
Jay-Z og Katy Perry, som til og med kledde seg
ut som en Impossible Burger til Met Gala-etterfesten.
I mai 2019 feiret Beyond Meat
at de ble det første kjøttalternativet som gikk på børs.
På slutten av den dagen hadde aksjeprisen økt med 163 prosent,
noe som ikke hadde skjedd siden dot com-boomen.
Plantekjøttbevegelsen
ber deg ikke om åkompromisse.
Den vil gi den samme opplevelsen,
og du kan tjene dine moralske mål.
Det er en veldig god avtale
om man får det til.
Så om dette er kjøttet neste generasjonen spiser,
liker de det?
Liker du vegetarburgere?
De er greie.
Har aldri smakt en vegetarburger.
Jeg liker ikke grønnsaker.
Denne er god, jeg liker den.
Liker du denne?
Jeg liker denne.
Den smakte godt.
Min favoritt er nok denne.
Den smaker... kjøtt.
Jeg ville aldri gjettet at det var en vegetarburger,
for den smakte akkurat som en ekte burger.
Den smaker ikke som en hamburger.
Hva smaker den som?
Gulrøtter.
Jeg er så vant til å spise vanlige burgere
at det blir vanskelig å venne seg til vegetarburgere.
Hva om jeg sa at din favoritt,
den i midten,
er laget av planter?
Jeg vil aldri spise den igjen i hele mitt liv.
Å endre adferd er vanskelig.
Mange vil ikke slutte å spise kjøtt så lett.
Vi er så vant til å spise kjøtt
at mange vil ikke kunne slippe det suget,
bare fordi vi våkner opp og innser at maten er problematisk.
Noen selskaper prøver en annen tilnærming,
å lage dyrekjøtt uten å drepe dyret.
Du ser på kyllingceller.
Om et par uker vil de bli en nugget som denne,
men disse cellene vokser ikke inne i en kylling.
Kultivert kjøtt skiller seg ikke fra
det konvensjonelle kjøttet vi har spist i tusener av år.
Det er laget av dyr.
Forskjellen er at dyret ikke drepes.
Oppskriften er enkel. Det er kjøtt.
Faktisk er oppskriften ganske vanskelig.
Det er fire hovedkomponenter involvert.
Det første er cellekultur,
en vevprøve som tas fra kroppen til et levende dyr.
Så er det stillaset,
det er overflaten som cellene fester seg til.
For å vokse trenger de også et vekstmedium,
suppen som tilfører proteiner, vitaminer, sukker og hormoner
for å mate cellene.
Og til sist, en bioreaktor,
et temperaturkontrollert miljø hvor næringstoffer mates inn
og avfall kommer ut.
Tenk på det som en kunstig kropp kjøttet kan vokse i.
Etter ca. ni uker
går dette fra å være en liten gruppe celler til en spiselig kjøttklump.
Tidlig forskning sier
at denne prosessen kan bruke halvparten så mye energi,
kun en liten andel areal og vann
og vil gi store kutt i klimagasser.
Men spørsmålet er:
Smaker det godt?
I 2013 fikk verden se den første smakstesten av labkjøtt
som ble sendt på BBC.
De sa det nesten smakte som kjøtt.
Det er en ganske intens smak.
Det er nært kjøtt.
Det er ikke så saftig.
En annen stor forskjell er at denne hamburgeren
kostet 330 000 dollar å lage,
konstruert av denne fyren.
Mark Post, farmakolog fra Nederland.
Kun seks år etter har Posts selskap Mosameat kuttet kostnadene
med 99,997 prosent til ti dollar per burger.
Nå konkurrerer flere selskaper
om å være det første som kommer på markedet,
fra Nederland, Israel og Singapore,
men ingen av dem har den perfekte oppskriften... enda.
Det første problemet er å finne et godt vekstmedium.
Nå brukes fetal bovine serum.
Og det er en hyggeligere måte å si
blod tatt fra hjertet til en ufødt ku, som umiddelbart dreper den.
Cellebaserte selskaper jobber mot et plantebasert alternativ,
men ekspertene er ikke sikre på når eller om det kan skje.
Er annet problem er struktur.
Oppmalt kjøtt er hamburgere og kyllingnuggets,
strukturert kjøtt er biff
og den fine, fettholdige delen av makrellstørje.
Det oppmalte kjøttet er enklere enn det strukturerte kjøttet.
Det innebærer å levere næringstoffene til cellene i sentrum av kjøttet,
som blodårene gjør i dyrets kropp.
Forskere eksperimenterer med ulike teknikker,
som å bruke strukturen i spinatblader,
men ekspertene tror vi er minst et tiår unna
fra å kunne lage noe som ligner på en biff.
Og så er det æsj-faktoren.
I en undersøkelse i 2016
sa mange amerikanere at de ikke ønsket å spise kjøtt fra et laboratorium.
Noen vil ikke engang prøve.
Liker du fortsatt tanken på kjøtt fra et laboratorium?
Det gjør at jeg brekker meg.
- Hvorfor ikke prøve noe nytt? - Nei.
- Om jeg betalte deg 200 euro? - Nei.
- Tusen euro? - Nei.
Det høres ikke fristende ut, prøverørsburger. Nei.
Mange synes cellebasert kjøtt er ekkelt,
men mange synes andre typer kjøtt også er ekkelt.
Avsky er kulturelt, det er ikke medfødt.
Hver kultur har ting fra dyreriket de spiser.
Det er mange kulturelle ulikheter i det som er avskyelig.
I mange språk brukes ord for kjøtt
som gjør det lettere å spise dyrene.
Språk kan få oss nærmere eller separere oss fra virkeligheten.
Språket vi bruker om kjøtt er interessant.
Vi kamuflerer kilden til kjøttet.
Vi sier ikke ku,
vi sier storfe.
Vi sier ikke at vi spiser gris, vi spiser svin.
Når du tenker på en gris når du spiser en kotelett,
er du på vei til å bli vegetarianer.
Og cellebasert kjøtt kan ha det samme problemet.
Laboratorieprodusert, prøverør og in vitro vekker ikke apetitten.
Det er derfor disse selskapene slåss for navn som
kultivert, rent eller cellebasert kjøtt,
men noen kjemper tilbake.
I 2018 ble Missouri den første staten i USA
som forbød salg av produkter under navnet kjøtt,
med mindre det kom fra et slaktet dyr,
med en strafferamme på ett års fengsel.
Det samme året
foreslo EU å forby kjøttalternativer
fra å markedsføre seg selv med ord som
biff, pølse eller burger.
Mange som avler opp husdyr
føler veldig sterkt at cellebasert kjøtt ikke er det samme.
Forbrukere forteller meg hele tiden
at når de kjøper et produkt
tenker de på hva vi gjør som familier.
At vi jobber med landbruk
og tar vare på kuene hver dag.
De tenker ikke på
at noen setter celler sammen og gror et nytt produkt.
Det er ikke storfekjøtt.
Men i dag får vi ikke det meste av maten rett fra jorda.
Mye av det vi spiser begynte i en lab.
Hva som helst.
Yoghurt, frokostblanding.
Gatorade.
Eplesaus.
Alt det begynte i et laboratorium.
Men hvor det begynner er ikke hvor det ender.
Det vil ikke lages i en lab, det vil lages på en fabrikk.
Og dyrene vi spiser har vi endret
gjennom selektiv avl, kunstig befruktning, veksthormoner,
24-timers klimakontrollerte bygninger,
kraftfôr og medisiner.
I USA går mer enn 70 prosent av antibiotikaen solgt årlig
til husdyr.
Folk tenker på mais og storfe som naturlige produkter.
De er ikke naturlige. De er svært kultiverte.
De krever mye menneskelig bearbeidelse.
Teknologien gjør det mulig å spise på den måten vi gjør i dag,
og ny teknologi kan være det eneste
som kan hjelpe oss å tilfredsstille suget etter kjøtt i fremtiden.
Grunnen til at vi er her i dag er fordi dyreprodukter er fantastiske.
Men de endret jordoverflaten.
Det skaper epidemier.
Det truer hvor effektivt antibiotika er.
Det som vil endre markedet er det som alltid gjør det:
Penger og et produkt som folk liker.
Dette er en historie om teknologi,
folk liker ikke å tenke på mat som teknologi, men det er det.
Konseptet kjøtt er så mye mer
emosjonelt ladet enn konseptet smarttelefon.
Kjøtt er mye mer enn smaken av et dyr.
Kjøtt er identitet, kultur, historiene vi forteller.
I tiår har vi drømt om en fremtid hvor vi kunne ha kjøtt uten dyr.
Ikke noe hode... ingen vinger.
Det er bare kjøtt!
Vi holder ikke lenger dyr som slaver for mat.
Du har sett noe som er like friskt og smakfullt som kjøtt,
men uorganisk materialisert
fra mønster som brukes av våre transportere.
I 1932 skrev Winston Churchill:
"Vi skal komme oss vekk fra det absurde av å avle en kylling
bare for å spise brystet eller vingen,
ved å gro disse delene separat i et passende miljø."
Bare tenk på den moderne verdenen.
Hvordan vi kan rense vann.
Vi har satellitter.
Hvorfor kan vi ikke gjøre dette? Svaret er at vi kan nok det.
Tekst: Anya Bratberg